Ny teknik styr framtidens maratonlöpare
![](https://www.marathon.se/sites/default/files/styles/320w/public/maran-209.png?itok=L0Wlu5sf)
Var du en av de som sprang ASICS Stockholm Maraton 2018? Då minns du hur varmt det var, och att många var tvungna att bryta i den 28-gradiga värmen.
Ett av de största problemen när det är varmt ute är att hålla vätskebalansen i schack. Det är här KTH-forskarnas nya teknik kommer in i bilden. Men nya sensorer kommer löpare i framtiden att kunna hålla koll på både vätskebalans och höga mjölksyra-nivåer.
Gaston Crespo, universitetslektor på avdelningen för tillämpad fysikalisk kemi vid KTH i Stockholm, har tillsammans med kollegor utvecklat en mångfacetterad mätteknik som klarar av att upptäcka en rad tillstånd i människokroppen. Från njursvikt till vätskebrist. Bland de framtida applikationerna finns så väl träningsappar och -klockor som verktyg som kan övervaka hälsan.
– Ett av de områden där tekniken kommer till användning är för att övervaka kroppens vätskebalans - i form av elektrolytbalans - så att människor inte drabbas av uttorkning. Genom att hålla koll på den svett människokroppen utsöndrar kan användaren i god tid före problem uppstår få ett besked om uttorkning, så att vederbörande kan avbryta träningen eller dricka vätskeersättning. Teknikens syfte är att kunna anpassa träningen efter din individuella kropps förutsättningar och värden, säger Gaston Crespo.
Han berättar att tekniken, en form av bärbara elektrokemiska sensorer, både kan vävas in i kläder eller användas fristående i direktkontakt med huden via till exempel ett armband. När det gäller kroppsvätskor som kollas så är det svett och blod. Sensorerna ingår endera i en lapp som fästs på huden eller som mikronålar. Detta beroende av applikation.
– Båda teknikplattformarna kan användas vid medicinska sammanhang hemmavid eller sportutövande, men också som ett verktyg på sjukhus och läkarmottagningar.
Gaston Crespo säger att sensorerna klarar av att upptäcka en rad problem. Som redan nämnda vätskebrist och elektrolytbalans samt njurproblem.
– Just njurproblem associeras till exempel av utsöndringen av kaliumjoner och nivån av kreatinin i blodet som tekniken kan identifiera.
När det kommer till träning och sport är det inte bara vätskebalansen som kan mätas. Vid hård ansträngning hinner kroppen inte transportera bort mjölksyran från musklerna, och detta är något som Gaston Crespos och de andra KTH-forskarna sensorer kan mäta kontinuerligt under träningens gång.
– Sensorerna kan också mäta hur stressad en människa är, samt hennes uppmärksamhet.
Om tekniken och sensorerna skulle kunna användas tillsammans med appar och klockor som Strava, RunKeeper och Fitbit? Enligt Gaston Crespo är detta möjligt givet att klock- och apptillverkarna importerar den typen av data som genereras av sensorerna och visar upp den på ett användbart sätt. Därmed skulle träningen kunna tas till nästa nivå.
![](https://www.marathon.se/sites/default/files/styles/320w/public/maran-46.png?itok=K8GhI53Q 320w, https://www.marathon.se/sites/default/files/styles/640w/public/maran-46.png?itok=t69rDT42 640w, https://www.marathon.se/sites/default/files/styles/780w/public/maran-46.png?itok=WCyGE80x 780w, https://www.marathon.se/sites/default/files/styles/960w/public/maran-46.png?itok=QNrnt9oB 960w, https://www.marathon.se/sites/default/files/styles/1280w/public/maran-46.png?itok=v6jJW_HY 1280w, https://www.marathon.se/sites/default/files/styles/1560w/public/maran-46.png?itok=_ew3-tvg 1560w)
Fakta
- Förutom Gaston Crespo ingår även KTH-forskarna Marc Parrilla, Rocio Canovas, Maria Cuartero och Lijun Chai i teamet bakom arbetet.
- Forskningen har resulterat i ett flertal vetenskapliga publiceringar, bland annat i Trends in Analytical Chemistry och American Chemical Societys tidskrift Analytical Chemistry.
- Bland de biomolekyler som sensorerna kan snappa upp finns natrium, klorid, kalcium, magnesium, ammonium, glukos, urinsyra och aminosyror som glycin. Dessa biomolekyler hjälper användaren att hålla koll på leverns och hjärtats hälsa, metabolismen samt diabetes, för att nämna några exempel.
- Förutom teknik inbäddad i armband och kläder som kan mäta fysiska parametrar tänker sig forskarna att nästa generations sensorer ska kunna samla in och visa biokemiska värden som uppmätts i mänskligt svett. Detta för att verkligen öka förståelsen för kroppens fysiska status.